Podle průzkumu společnosti Amazon činí měsíční náklady zaměstnanců na dopravu nejčastěji do tisíce korun. Tři čtvrtiny respondentů si ji zároveň hradí jen z vlastních zdrojů. Zaměstnavatelé přispívají spíše výjimečně. Přitom právě doprava do zaměstnání je pro více než polovinu dotázaných rozhodujícím faktorem při výběru zaměstnání.
Náklady na dopravu do zaměstnání se nejčastěji (39 %) vyšplhají do tisícovky měsíčně. 24 procent respondentů uvedlo, že měsíční náklady na dopravu odkrojí z jejich měsíčního rozpočtu částku do dvou tisíc. U 16 procent respondentů se náklady pohybují dokonce mezi dvěma až pěti tisíci korun.
Úspory se v dopravě do zaměstnání snaží aktuálně hledat 18 % z dotázaných Čechů, ať už se jedná o levnější druh dopravy, sdílenou dopravu například s kolegy či známými, anebo možnost více pracovat z domova. Čtvrtina dotázaných (25 %) pak uvedla, že již v této chvíli využívá ten nejlevnější možný způsob dopravy, který může.
Firemní dopravu by zaměstnanci využívali
42 procent respondentů v průzkumu uvedlo, že kdyby měli k dispozici firemní dopravu do zaměstnání, využívali by ji pravidelně. Více než třetina respondentů (35 %) pak uvedla, že by ji uvítala a využívala na nepravidelné bázi. 23 procent lidí pak preferuje dopravu po vlastní ose.
Bezplatnou svozovou dopravu využívají třeba zaměstnanci Amazonu a patří k těm vůbec nejoblíbenějším pracovním benefitům.
„Využívá jí více než 90 procent našich zaměstnanců. I díky tomu v našich distribučních centrech pracují také zaměstnanci z okolních krajů, kteří by třeba jinak neměli tak dobré pracovní uplatnění,“ říká Zuzana Zajacová, HR manažerka distribučního centra Amazonu v Dobrovízi. Do Amazonu jsou aktuálně zaměstnanci sváženi z celkem 62 měst a obcí.
Amazon se rovněž snaží podporovat sdílené cestování do práce, kdy se například více kolegů domluví, že spolu pojedou jedním autem.
„Tento ekologicky příznivější model cestování podporujeme tím, že máme speciálně vyhrazená místa pro sdílené automobily blíž ke vstupu do distribučních center. Stejně tak máme krytá místa pro zaparkování kol a koloběžek,“ dodává Oto Mňaček, HR manažer distribučního centra Amazonu v Kojetíně.
Podle výsledků průzkumu však zaměstnancům na dopravu částečně či zcela přispívají zaměstnavatelé jen v 10 % případů, tedy jednomu zaměstnanci z deseti.
„Wellbeing zaměstnanců je tématem, které nabývá na síle, a vnímáme pozitivně, že se více začíná rozvíjet i směrem k tzv. blue collar pracovníkům. Zde se také častěji setkáváme se zajištěním dopravy ze strany zaměstnavatele. Zajištěním dopravy, pomineme-li finanční rozměr, nabízí zaměstnavatelé svým pracovníkům možnost tzv. chvíli nic neřešit, nenamáhat pozornost. Pro ty, kdo pracují na směny, může takový benefit představovat i snížení rizika dopravní nehody, možnost rychleji se dostat k odpočinku, případně strávit neformální čas s kolegy,“ říká Martina Mikesková, psycholožka a psychoterapeutka platformy Soulmio, která se zabývá péčí o duševní zdraví zaměstnanců ve firmách.
Zdroj: Amazon
Nejdůležitější při volbě jsou čas a finance
Pět- až šestkrát týdně. To je nejčastější odpověď (58 %) Čechů na to, jak často dojíždí do práce. Pouhých 17 procent respondentů dojíždí do práce 3- až 4krát týdně, vyplynulo z výsledků průzkumu. Téměř polovina respondentů (48 %) je přitom ochotna strávit dojížděním do zaměstnání maximálně hodinu.
Z průzkumu Amazonu dále vyplynulo, že Češi volí pro dopravu do práce nejčastěji vlastní motorové vozidlo, MHD anebo chůzi pěšky. Pokud se jedná o výběr dopravního prostředku, mezi nejdůležitější faktory patří časová flexibilita, finanční náklad a rychlost. Podstatnou roli však hraje také lokální dostupnost a pohodlnost. Nejméně důležitým faktorem je pak ekologie.
„Pro dojíždějící je skutečně podstatné zvážení všech možností mobility, dojíždění do práce nevyjímaje. V rámci dopravní politiky v České republice jsou přitom patrné snahy o změnu dělby přepravní práce ve prospěch těch druhů dopravy, které jsou příznivější k životnímu prostředí,“ uvedl Pavel Drdla z Dopravní fakulty Jana Pernera Univerzity Pardubice. „Jako příznivé k životnímu prostředí se kromě pěší chůze a cyklistiky, jako zástupců individuální dopravy, doporučuje především využívání veřejné hromadné dopravy, nebo aspoň kombinace veřejné hromadné dopravy s dopravou individuální,“ dodává Drdla.
Nejvíce veřejnou dopravu využívají Pražané
Výrazně nejčastěji využívají MHD v hlavním městě, kde se jí do práce dopravují téměř tři čtvrtiny respondentů (73 %). Naopak vlastní motorové vozidlo v Praze využívá nejméně zaměstnanců ze všech krajů (22 %). Prvenství v pomyslném žebříčku chození pěšky do práce drží Jihočeši (37 %). V Karlovarském kraji nejvíce lidí ze všech krajů využívá pro dopravu do zaměstnání kolo nebo koloběžku (26 %), ale i sdílenou dopravu (17 %). Z domova pak pracují nejčastěji zaměstnanci z Olomouckého (8 %) a Pardubického (8 %) kraje, kteří tak nikam nedojíždí.
Podle Drdly čísla odrážejí situaci v jednotlivých regionech. „Kvalita a rozsah nabídky veřejné hromadné dopravy se liší. Například v pražské aglomeraci či na jižní Moravě je získání nových cestujících určitě snazší než jinde,“ říká.
Autor: redakce
FocusOn je zpravodajský web zaměřený na nové trendy v ekonomice s důrazem na využívání moderních technologií.